rajuonė,
gīvenvėitė
seniūnėjuo.
metās
Anuo
īr
gīvena
žmuonis.
ė
gīven
m.
Istuorėjė.
gīvenvėitie
i
žmuoniū.
esontė
bova
gīvenvėitė.
seniūnėjuo,
Vėlniaus
ėr
prietelē.
Zarasū
dėina
so
ėš
nu
d.
žmuogos.
km
Traku
metu
Telšiū
nū
nabgīvena
Šėlalės
vagol
Kauna
Lietovuos
Kiedainiu
seniūnėjė
Klaipiedas
miesta
ož
Tauragies
pri
Jorbarka
Prėinū
Varienas
Vėlkavėške
kāp
prieteliu.
Grėgaliaus
kalėnduorio.
seniūnėjuo
Juonėškė
Šėlotės
ka
katrie
ī
katra
rajuona
metū
Kalvarėjės
prasided
JAV
savivaldībie,
Kazlu
metā,
Rūduos
miests
(kelamasēs
sava
nagīven
d.)
Mažeikiu
aple
(Vėlnios).
vėins
a
seniūnėjė.
Akmenės
anuo
Kretingas
vėina
svieta
tor
nakalāmieji
vuo
no
par
o
Skouda
Plongės
šiaurės
katras
žmuoniu.
pat
o.
šmuota
Īr
(Zarasā).
aba
gal
valstībė
ana
Ana
anuos
lėgė
pr.
Kiedainiū
Rėitava
pu
omžios
Žemaitiu
anū
bat
Ons
gėmė
savėvaldībie,
bet
Žemaitėjės
da
Šv.
su
kalba
daug
liōb
žaid
centros
gīventuojā.
katruo
terp
Euruopas
Lietuvuos
(Trakā).
Nu
iš
Tormanta
balondė
Sovēka
lėipas
kuova
(Kiedainē).
miestalė.
sausė
mln.
I
prietelės.
Varniū
Paberžes
metās.
centros.
kalba.
kumet
žmuonis,
ont
katruos
gīvent
Pėitū
palē
žemaitiu
(Prėinā).
(g.
groudė
apīlėnkės
šalėp
Nemenčėnės
tūkstontmetis
vakarū
dėdlē
ons
bov
katros
mozėkas
Aukštadvare
sodara
(Jorbarks).
Rosėjės
diel
II
(Telšē).
jau
(Tauragie).
ton
(Šėlalė).
suostėnė.
nuognē
Kr.
bėrželė
siejės
g.
II.
gīventuojē.
Krakiu
Ėmbrada
I.
kor
ne
būn
spalė
m.,
Lietovuo
vėsa
žmuoniū
lietoviu
(Juonėškės).
uns
XX
rogpjūtė
(Variena).
Dosetū
čė
Sožiuoniū
kap
Opīnas
Merkėnės
katrū
api
gīventuojū.
nivėins
vadėnams
komanda
Tas
vadėnama
ale
vasarė
per
rajuons
(Vėlkavėškis).
Staklėškiu
apīlėnkiu
tek
būtė
pradiejė
Žemaitėjuo
(Klaipieda).
dėin
pastatīta
Šiauliū
XIX
Miests
tēp
gegožė
čieso
m.),
yr
žmuonis
nabgīven
tuo
tūkst.
Anam
Kaltinienu
krepšėnė
Pu
Uns
Degotiū
Svieta
Šiaurės
ūgis
Eržvėlka
cėntros.
JAV,
(Kauns).
žmuogaus
palėka
daugiau
rītū
vards
de
Ans
ir
opė
Uonoške
muokīkla,
šėimuos
svietė
NBA
kalbuos
Rēšes
ežers
Lavuorėškiū
baltu
Vēveriū
bažninčė
do
(Šėlotė).
jūras
Pėlvėškiū
Skaudvėlės
bažnīčė.
Laukovas
dėina.
būt
koltūras
lapkristė
Kuova
Balondė
Argentėnas
Boivīdiū
meto
seniūnėjės
žemės
opės
omžiaus
svuoris
Spalė
Jėizna
Šviekšnas
Rokāniū
iki
gėven
katrėi
prīš
stuov
kėtū
Papėlės
Šietuos
Gegožė
m.)
Rūdėškiu
km².
čiesa
centrs.
Rogpjūtė
Šēmenas
pėitū
Sausė
dėrb
Darbienu
Rītū
īr.
Lapkristė
Vakarū
suostėnė
Lėipas
tik
Siejės
Loukės
Par
tas
XVI
tapa
gava
Vasarė
rajuons.
Kviedarnas
dėdliausės
San
tēpuogi
Bėrželė
Lietova
m.).
bažnīčė
Kaltinienū
muokīkla.
kaims
Krioku
J.
Žemės
Ėš
komandas
dalės
Latvėjės
dvė
Anuos
Kaimalie
dažnā
vakaros
Jorbarku
a.
bei
arba
tėktās
No
rītos
Baltėjės
Lietovuo,
Afrėkuo.
Josvainiu
vakarūs,
Vėikšniū
of
labā
Šėmkātiu
anam
šalėis
Žėdėkū
Pri
(Skouds).
kaima
Suostėnė
tap
Truskavas
Rūda).
Antazaves
vīka
dėrba
Mažeikiū
d.,
asonť
tep
tėk
(Kazlū
tam
Žemaitėjuo,
Marėjės
rītūs,
mėnavuojams
Dūkštū
kalba,
Naujuosės
m
patapa
gīventuoju.
Gaurės
laikuoms
Mažuonu
nier
Vėivėržienu
tarp
(lt:
sekmadeinī.
pėrma
nego
Seredious
muokīkla
rinktėnė
Švč.
Prancūzėjės
Vėlkėjės
krauja
dėl
lig
sorašīma
skėrts
metās,
Jankū
Indėjės
Vėins
daba
katram
Dėdliuojė
(Akmenė).
Respoblėka
žmuones.
Pernaravuos
Seduos
Pasiekėma.
vėsū
vėita
rajuoni,
vėituo
kas
(Kalvarėjė).
vasaras
valstėjės
geriausiu
Miesta
onglu
dalis.
suodnėška
gīventuoju
Zujūnū
(ongl.
vėdorėnė
TSRS
Japuonėjės
Lietovuo.
pagal
Kretėngales
dėinuos
valstībės
Čė
(Kretinga).
pėrmuojė
Īlakiū
Nūruodas.
Šalėp
Prīkoles
Gardama
reišk
aplė
prėklausa
e.
ondens
Vėišvienu
Balbėirėške
Dabartėnis
A.
viel
vīkst
vo
Kaniavas
Ruomas
Robežioujas
Žīgātiū
V.
km.
vaina
laika
Bova
Vagol
vėrš
vėliau
kėta
prancūzu
miests.
Pelėdnagiu
valstėjė.
šiaures
tėik
kalbū
kara
Bartninkū
dalis
Europas
žėnuoms
nuors
kt.
pluots
dalīvava
mers
Gudžiūnu
Kėnėjės
maždaug
Bobiū
tēpuogė
pėitos
ketvėrtadeinī.
Māšēgalas
šeštadeinī.
Azėjuo,
nauduojama
narīs.
vakarūs
ėkorta
Bezduoniū
Groudė
Naujuojė
rītus
Šėlavuota
Alītous
Nū
pėrms
vieliau
trečiadeinī.
Miestė
pėitūs
daugiausē
nes
krašta
Pluots:
čiesu
vėsuo
Medėninkū
konėgū
aug
opės.
pagrėndėnė
Italėjės
paprastā
Viežātiū
Lėnkėjės
Trīškiū
ontradeinī.
XVIII
dalis,
Pajūre
Seniūnėjės
Babtu
Amerėkas
M.
Kalveliū
Daba
kėtas
partėjės
dėdliausė
ežers.
metus
Tveru
Klausotiū
lėika
Jakienu
augals.
muoksla
rinktėnes
Onkstiau
kg.
luotīnu
kart
pats
dažniausē
Imbarės
Kībartū
(liet.
tonkē
pėnktadienī.
Suodnuo
Žalgėre
Tor
Mėckūnū
liuob
Naumieste
vėino
Marėjampuole
Vīdeniu
cm,
šmuots
Satkūnu
pruoc.
mena
bažnīčė,
anou
Ketorvalakiū
Sangrūdas
veik
kai
Nemona
kaimėškuo
paskėrts
Pėrmuojė
čiesās
Skaistgėrė
teipuogi
rinktėnė.
D.
Batakiū
herbs.
JAV.
Ton
medėnė
suoda.
Gatautiu
katramė
ta
pozicijuo.
Robėžioujas
šėta
ontra
Žemaitėjė
Saugū
kaimalė
K.
rėnktėnės
nacionalėnė
R.
ōž
Pluots
Tūkstontmetē:
sėstemas
vuokītiu
krepšininks.
XIII
Centros
Veliounas
kėlėma
ėntaks.
vėsam
Omžē:
šiaurie
Ta
seniūnėjė,
(Plongė).
ikorta
LDK
Pagiegiū
Žarienu
Žagares
Juons
Čekėškes
(nu
Liobava
šiaurie,
karta
Ontalėiptes
kultūras
Sodervės
Bėjuotū
Klaipedas
futbuola
Atlonta
Karjiera.
šiuos
kalbas
Duovėlū
ēn
jūras.
skėrta
vėsė
Šalep
Miestalie
gīvenvėitė,
centrs
grētā
laimiejė
Saulės
Kroupiū
dėdliuojė
Paukštakiū
uora
gīvenėma
XIV
metū.
pėitūs,
dar
laikuotarpės,
dėdlis
Duotnovas
Kalnėškē
katrūs
km,
vainas
sudara
Traksiedė
šalep
Vėlnious
daugoma
be
vėit.
krepšėn
Stuov
pū
dėltuo
ėlga
sezuon
Avėžėiniū
Afrėkas
darba
Rauduones
senuobės
pėitrītiū
toriejė
miestė
graiku
Rodamėnas
gamtuos
nivēns
zars
Kanadas
pėitvakariū
labiausē
paskum
Matoizu
ežera
miestā.
vadėnamė
kele
atsėrada
Gėrdiu
šėmta
miests,
skalaun
Koršiu
(aple
Gīven
Ont
Gražėškiū
šiauries
Palē
sėstema.
karto
dėdliausē
Švt.
futbolininks,
mėnavuojama
Lėgė
Marcėnkuoniu
Azėjės
Vuokītėjės
alektras
dvara
lėikt
valstībė.
jūra.
augalū
pasėbėngė
žmuoniū,
Gadūnava
pašts,
kelė
vakarus
muokīklas
Lėntvare
sav
nie
rajuone,
Vandiuogaluos
Rīškienu
Ašmėntas
svietė.
Tėrkšliū
prieteliu
Pagėriū
maždoug
Butrėmoniu
S.
dėdlė
anie
mėrė
Vėlainiu
razoltatos
rašītuos,
savaivaldībies
pastatīts
Mousiede
Nuobele
Gėžū
pėitvakarios
ans
Kepaliu
tū
Vėštīte
anėi
kūmet
right
vėik
atlkėkta
dālī
Endrė̄java
Žlėbinū
suoda
Ūtas
(gr.
gėvenveiti.
literatūras
vadėnamas
omžios.
Pakoune
kalbas.
nacėonalėnės
šiaurė
Atlanta
dali
apie
Euruopuo,
už
Garlevuos
vėsas
ein
unt
Respoblėkas
III
Degaitiu
katron
vėitas
Joknātiū
Mergeles
Komanda
mūso
Juona
La
sėik
Diel
(aba
Senu
Gėrėninkā
tuos
Latvėjes
Argentėnuo.
garsos
pamėnavuots
(Rėitavs).
saluos
vėdore
So
uolėmpėnės
ėkė
apskrėti.
abecielės
komanda,
kėtė
Nemieže
Kintū
Sorvėlėškē
XV
vainuos
Ėšlauža
Aleksandrėjės
komanduo
Rodėškiu
Naujuoses
seniūnėjuos.
miesta.
pavadėnėms
svarbos
šeimuos
rītūs
vės
net
Alšienu
treneris.
pėitus
katalėkū
suoduo
nabgīvena.
(pastatīta
žemaitē
čempijuonatė
Anū
katro
kalāmieji
Petra
jūra
dėdliausiu
dėdliausis
pradiej
esontės
kartās
seniūnėjie,
Plotėškiu
raidė.
Kaun
kartus
Nuors
Sendvare
ėras
SSRS
Karėbu
energėjės
Tēpuogi
Vėliau
provincėjė
gropės
ar
(ėš
Tarību
"State
tudie
Anėi
Per
po
XVII
V
Plateliū
šiauris
katrs
Dauparū-Kvėitėniū
prasėdiėjė
Haris
žemes
Senuobės
ėlgoms
valdīma
bovės
Pajevuone
energėjuos
Rajuoni
viejė
provincėjė.
prėklausontė
vėin
Šatrėninkū
Skėrsnemones
Vėlainiū
pradiuo
priklausa
puo
Kāp
mozėka.
keliuo
Aleksandros
miestalis
Tēp
Tek
Gīventuoju:
Dieva
dvars.
Amerėkuo,
Šatėikiu
Plateliu
bažninčė.
kėla
žaidīnės.
kaimalis
komanda.
krepšininks,
Grendavės
Daugoms
buva
Groude
Italėjes
Vardadėinē.
Iš
Jonas
Lietuvos
Vilniaus
anas
Argentėna
Suoduo
Antanava
kaims.
Saugielauke
XXI
Itek
Vardadėnē.
tašks
nauduojams
nugaliejė
kū
nagīvena
(keliamases
baisē
opes
šaliū
Šerkšnienu
Jiezaus
ligė
katru
Kartenas
vieja
Paskum
tou
laikuoma
pėrmasis
thumb
Zapīške
treneris
Valkėninku
kalėnduorio
gīvūnu
valdė
gropė
Nevarienu
Džeksuons
sokūrė
miesta,
kuods
užjem
bėngė
lietoviū
slavu
muokies
LKL
The
Antanas
katalėku
(Paberže).
omžiou
valstībė,
sokorta
rakonds,
bažninčė,
trīs
dėdoma
vėsuomenės
givenvėiti.
suodnas
istuorėjė.
Grozėjės
Osienū
ikorts
kėtu
Nuorvegėjės
vīskops
r.:
Be
ES
statītė
ikūrė
(gėmė
kaimalie
Rauduondvare
cėntros,
taikuos
vėsos
Tai
žīmos
ondenīns.
rajuonė.
P.
dėinū.
ėšbūdavuota
Vėntas
mėnavuonama
nemažā
smertėis
komand
dėinas.
ontros
patenk
metu.
Baltarosėjės
Bet
pateka
pati
anūs
dėina,
km²,
imperėjė
kūna
šiū
apīlinkės
Godelē
Buenas
apskrėtis
Akmenīnū
Aple
keliū
Puoteris
pašts
rosu
Italėjė
Graikėjės
pėrm
A
Maskvuos
(Nemenčėnė).
žmuogos
kalns
kalnū
Klaipieda
mokīkla
metala
gerā
valstībes
FK
patsā
omžious
permadeinī.
arkitektūras
kalbuo
Babronga
Vainuota
dekreto
Kaunė)
VI
žaidė
daugel
Paulios
partėjė.
miestalė
ved
laikū
jiemė
Pasėikėmā.
Aug
šiaure
Mėslėjama,
m,
tonkiausē
Lapiu
lietovē
Euruopuo.
laba
jūra,
žova
Seima
vėsuos
mozėka
Vītauta
nė
Biografėjė.
Rėngaudu
prūsu
omžė
kėlės
katrou
galėma
Merkėnės.
Pėitrītiu
vėita.
salas
prekības
Da
vieras
sėstema
Medviedevs
gala
Kuoriejės
miestė.
miestā
Marėjė
muokslos,
dėdle
Katītiū
šmuotė
Rajuonė
tuo,
vėit
žmuonės
vakarėniė
vaina.
Tēpuogė
krepšėne
rašītuos.
ondėnīna
pradieta
mėnavuojamė
Rosėjė,
vėsom
Pėitu
Jongtėnės
transpuorta
respoblėka
Airėjės
nebova
ūkė
Mažeikiūs
ku
pabėnguo
Onglėjės
Lauksargiū
vaduovava
ano
dvars
Puerto
kuožnās
pradiuos
dėinū
Kuliū
Kalvē
savėvaldībės
Krīžiaus
Žemaičiū
Šatiū
Nuotienū
Žova
katrė
anus
Dažniausē
stūksa
Kaimalės
salū
viera
fėluosuops,
tautuos
Ruoku
Šiauries
teises
Ale
senionėjės
Žadėikiu
FIBA
svietė,
Sava
pradėnė
IV
Degotē
platē
vākū
televėzėjės
parks.
gripa
Jongtėnė
prėklausė
t.t.
doumenės
vuondenīna.
teisės
patek
robežio
vėinuos
tāp
šeimuo.
pradiets
dalī.
Jūras
į
Dėdliausė
Lėnkėmū
lėguonėnė,
valstībiu
Kuonga
ongl.
Tonkē
mėšks.
tievs
prasėdiejė
Nausuodnė
Vėišvėles
kiauliu
sokorts
Pastatīta
Jodrienū
čiesos
rajuonė
posė
narīs,
pagelba
pašta
prietelē
istuojė
kėtus
kaimė
XII
Vėdorė
japuonu
ėkorts
itek
Al
(Rēše).
kėtās
lėg
vėdorėn
apsauguos
Prasėded
varžībuos
Žaid
terėtuorėjė
Tautū
Kūlopienu
Prūsėjės
paukštis.
miestu
nomā,
Palokne
tarības
sezuonė
žemė.
gegožės
vėsus
XI
Vest
baig
Indėjuo,
miestalie
žaidėms
netuol
Teneniū
sėstema,
baruoka
vėsėškā
imperėjės
daugoms
Cėntros
priklausė
šeuris
Pėrma
gėmėė
kvadratiniu
vadėnuos
k.
šmuotė,
patė
dalie
dėdlīsės
Karmielavuos
rezoltatū
metā.
ivairiū
čieso.
rajuonā
kad
sodarė
tautū
Rukū
tėkslos
Kai
gīventuojū
dėdloma
mokīkla.
atstovaun
dabartėnė
Dažnā
Slabada
Ožpelkē
žaidies.
arbe
Anie
VII
Bažninčė
vaduovs.
Juozas
miest
priš
žīdu
kalna
sala
Smuolenska
pėrmasės
prezidėnts.
amerėkėitiu
Vėdoržeme
prezidėnts
kelets
Duomėikavuos
Geuograpėjė.
pas
viera.
apėm
Anou
Karšovuos
IX
tek'
senionėjes
L.
Žemaitėjuo.
dėdli
partėjė
kilmie.
kuožna
liousa
Alsiediu
parašė
premėjės
gropes
suodna
Pakolnėškē
Medingienu
žuodis
atlėktė
Sodara
pop
daugomuo
sena
laikītė
istuorėjė
bažnīčės
Daug
ėšrinkts
Pavadėnėma
srėtėis
Lietova.
Guojos
Suodna
žvaigždes
ISO
Biuograpėjė.
Paežerē
Aukštiausės
skaitlios
medėcėnas
puopiežios
kalbu
italu
šaka,
rondas
Lietuvuo.
skaitlio
gėvenveitis.
Ėspanėjės
vėdorė
vaduovs
(žemaitėškā
mažiau
gamības
premėjė
Lėvuonėjės
energėjė
pėrmuoji
aviakatastruopa.
laikuomė
latviu
X
gīventuos.
Paprastā
pasaul
prieš
patamp
dainiu
žmuoniu
veikies.
Vikipedėjė
Barstītiū
tris
Mindauga
Marėjes
temperatūra
tarptautinies'
tumet
komanduo.
versla
nomā.
Ož
(Sožiuonė̄s).
ežera.
Joudē
pėitrītios
Kaunė
išrinkts
maista
muokslos
kaimalės
Okeanėjuo,
opė.
Mėškėnē
(Šiaulē).
Nūnā
mienesie
Raseiniu
("žem.
magtīnga
Šarkėškės
Vėlniou.
lietuviu
gropė,
Būda
ožsėine
Dėdliausē
žmuona
uordėna
Puo
nauduo
bažnīčes
šaka
mėška
radėjė
seniausiu
nē
stuov'
pramuones
centros,
NP.
šv.
kėnu
Tep
Karalīstė
y
šiuo
skaitliu
kada
seminarėjė
Azėjuo.
dvars,
skėras
kėtuos
tėkra
plana,
kelis
dėrbtė
Ėstuorėjė.
(lt.
JTO
patėis
smarkē
(Lavuorėškės).
John
senuojė
muokslu
Centrėnė
Jied
metū,
sala,
Salontū
B.
Dėdlīsės
David
lėgi
tauta,
mėškā.
Ka
kadongi
Viejė
"Lakers"
Dž.
ivīka
pastatė
Latvėjė
suteikts
Taurakėime
Grozėjė
(Boivīdē).
Vuokėtėjės
katedras
(pranc.
krėtoliu
Rajuona
Latvėjuo.
Pagėrē
vėdoromžiu
SI
dėdlės
istuorėjės
robežios
pavadėnėma
šmuota.
Dabā
Vėntuos
pavardie
rašītuos
rītūs.
Graikėjes
pratek
kuo
laik
kina
pates
ape
Brėtu
tuokė
apaštalū
paskiau
prezėdenta
Serbėjės
skvarma,
matematėks,
JAV)
pradietė
NATO
graikū
Žīd
Paneviežė
metus.
dā
snėiga
Afrėkuo,
sokel
Sājongas
šalies
vakarūs.
dėrbīklas
Hare
Okmergies
krontė.
Australėjės
pareigas.
Akuonuomėka.
Arabu
krėkštiuoniu
Vėina
užjiem
m;
nuo
Šakē
ni
dėinas
sodarīta
gera
puolitėnis
krūvuo
mažos
rītėnė
to
gīv.
pėlis.
rašta
krepšininku.
līge.
bovo
mėnėstros
notėka
Onsā
kuompanėjė,
Arkitektūra.
tėisiuogē
universitetė
Miestalės
spuorta
VIII
Eurovėzėjės
plents
bėržel
Kaniūkā
kelės
pėlės
Amerėka
rokounas
paskelbė
geruokā
vėita,
Prancūzėjė
prezidėnta
Žemaitē
rēk
suostėnė,
Prezidėnta
viera,
laimiej
prėgol
tėn
omžiou.
kaimė.
Saulė
rinki
Vėsam
dvijū
tai
vakaru
ruodū
apskrėtis.
ėšlėka
Rio
žaistė
leid
Kanaduo
Po
Pū
liaudes
ton,
parka
opis
Tumet
Europuo
Palentėnė
Reivītiu
svarbiausiu
Neviežia
om.
pramuonės
fuolkluora
Džuons
(nū
galvuos
gadīnie
Neviežė
kninga
metos
ousts
gimnazėjė
apskrėtiės
Azėjė
šiaurie.
ožėmė
vėitas.
Mīkuola
žuodiu
kalbas,
ėšdėrb
d.),
(Sovēks).
Japuonėjes
(gėmės
gegožes
the
teisiu
kairīsis
Dėdlē
pėitvakariūs,
Klaipieduo)
kare
Petrātē
Marėjampuoles
onglū
dabartėnės
dalėis
Lietovā
Žemė
(pėlns
Gėmė
mienou
(suoda).
Japuonėjė
III.
"Lietuvuos
ėntakā:
dalīvaun
dabā
anu
Žemaitiū
boves
geriausē
Respublikas
kalns.
Smalėninku
pabaiguos
kėna
ožvadėnėms
Šiaures
žėnuoma
šalis
Michael
metā
nauduojamė
Pašėlē
Ožopē
puoets.
knīngas
Šiauliu
